Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az OBH 5777/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Kováts Beáta
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában arról számolt be, hogy Budapest XV. kerületi Önkormányzata útépítési hozzájárulás megfizetésére kötelezte. A határozatot elfogadhatatlannak tartja, állítása szerint „az út a ház megvásárlása idején már elkészült és a forgalomnak átadták”. A tartozás miatt az önkormányzat javára jelzálogjog került bejegyzésre az ingatlan-nyilvántartásban, emiatt a panaszos állítása szerint nem tud hitelt felvenni a szükséges házfelújítási és karbantartási munkálatokra. Véleménye szerint továbbá a jelzálogjog mértéke meg is haladja a tartozás összegét. Az önkormányzat a tartozás elengedésére nem hajlandó, a panaszos viszont nehéz anyagi körülményei miatt nem képes azt megfizetni.
Tekintettel arra, hogy a beadványban foglaltak alapján felmerült az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljárás sérelmének a gyanúja, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16-17. §-ai alapján vizsgálatot indítottam, és - hivatkozással a 18. § (2) bekezdésére - tájékoztatást kértem az érintett önkormányzat jegyzőjétől, és kértem, hogy a vonatkozó helyi rendeletet is küldjék meg számomra.

Megállapított tényállás
A beadvány, a jegyző tájékoztatása és a rendelkezésemre bocsátott iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg az ügyben. 
A panaszos 2002. szeptember 22-én kötött adásvételi szerződést, amelynek értelmében tulajdonába került egy XV. kerületi, Kinizsi utcai ingatlan 2/3-ad tulajdoni hányada. Az ingatlan-nyilvántartás szerint a tulajdonosváltozás-bejegyzési kérelem 2002. szeptember 26-án érkezett a Fővárosi Kerületek Földhivatalába.
Az XV. kerületi önkormányzat 2002. szeptemberétől novemberéig lakossági hozzájárulással megvalósuló önkormányzati útépítési beruházást hajtott végre a Kinizsi utcában.
A lakossági kezdeményezésű, és lakossági hozzájárulással önkormányzati beruházásban megvalósuló útépítések rendjéről 25/2000. (V. 5.) szóló önkormányzati rendelet (a továbbiakban: R.) szerint az útépítés feltétele, hogy az érintett ingatlantulajdonosok több mint 2/3-a kezdeményezze az útépítést, és az önkormányzattal az útépítési vállalkozói szerződések megkötésétől számított két hónapon belül meg kell kötniük a szerződést.
Az útépítési vállalkozói szerződés megkötésére a konkrét ügyben 2002. szeptember 26-án került sor, a szerződés és a generálkivitelezői építési napló alapján az építési munka kezdő időpontja 2002. szeptember 30-a volt. 
Az önkormányzat 2002. szeptember 10-én, majd szeptember 20-án levélben arról tájékoztatta az érintett lakosokat, hogy a R. alapján az útépítés után hozzájárulást kell fizetniük, és hogy „az önkormányzat a hozzájárulás fizetésére minden ingatlantulajdonossal szerződést köt”. Azt a tulajdonost, aki „a felajánlott szerződést nem köti meg és ebből adódóan hozzájárulást sem fizet, az önkormányzat [a R.-ben foglaltaknak megfelelően] határozattal kötelezi annak megfizetésére”. 2002. októberében került sor a R. 4. §-ában szabályozott szerződések kiküldésére. Az önkormányzat ezt követően 2003. február 15-ig megkötötte szerződéseket a lakosokkal. 

A panaszos ingatlanának korábbi tulajdonosait - akiktől az önkormányzat addig választ nem kapott - 2003. május 8-án tértivevényes levélben hívták fel arra, hogy a hozzájárulási összeget 2003. május 31-ig fizessék be, illetve nyilatkozzanak a szerződésről. A levél 2003. június 6-án „nem kereste” jelzéssel érkezett vissza a hivatalba. 
A jegyző tájékoztatása szerint „tekintettel arra, hogy ekkor már nevezettek nem laktak a címen, így került véleményem szerint kötelezésre az új tulajdonos”, a panaszos. A R. 5. § (1) bekezdésére hivatkozással a képviselő-testület nevében a polgármester - a tulajdoni hányad arányában – 46 720 Ft. útépítési érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére kötelezte a panaszost, a határozat kibocsátására 2004. december 9-én került sor. 2005. július 26-án pedig 12 havi részletfizetést engedélyeztek számára. 
A meg nem fizetett tartozás miatt - az önkormányzat 2005. augusztus 23-án érkezett kérelme alapján - az önkormányzat javára 46 720 Ft. erejéig jelzálogjogot jegyeztek be az ingatlan-nyilvántartásban. 

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Kapcsolódó jogszabályok
1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
31. § (1) A közút használatában érdekelt természetes és jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, valamint a helyi önkormányzat az alapvetően helyi lakossági érdeket szolgáló közút építésére (földút szilárd burkolattal való ellátására) együttműködhetnek. Az együttműködés (a továbbiakban: útépítési együttműködés) formáját a résztvevők maguk határozzák meg. (2) A helyi önkormányzat - ha az útépítési együttműködésben az érdekeltek több mint kétharmada részt vesz - az abban részt nem vevő, de a közút használatában érdekelt természetes és jogi személyt, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságot a résztvevők által vállalt anyagi hozzájárulás mértékéig - a rendeletében meghatározott módon - útépítési érdekeltségi hozzájárulás fizetésére kötelezheti.

Budapest Főváros XV. kerület Rákospalota, Pestújhely, Újpalota Önkormányzata Képviselő-testületének 25/2000. (V. 5.) ök. rendelete a lakossági kezdeményezésű, és lakossági hozzájárulással önkormányzati beruházásban megvalósuló útépítések rendjéről
4. § (1) A lakossági kezdeményezésű útépítés önkormányzati beruházásban történő megvalósításának feltétele, hogy (…) c) az útépítést kezdeményezők száma (részvételi aránya) a kiépítendő útszakasz mentén haladja meg ingatlantulajdonosok számának 2/3-át. (2) Az ingatlantulajdonosok útépítési kezdeményezésének érvényességi feltétele, hogy (…) c) az útépítési vállalkozói szerződések megkötésétől számított két hónapon belül az ingatlanok tulajdonosai az Önkormányzattal kötelesek szerződést kötni és az e rendelet alapján meghatározott útépítési hozzájárulásuk szerződésben foglalt hányadát a szerződéskötést követő 15 napon belül befizetni.
5. § (1) Amennyiben az útépítési beruházásban érdekelt tulajdonosok legalább 2/3-a vállalja az R. 4. § (3) bekezdésében meghatározott útépítési hozzájárulás megfizetését, illetve valamennyi érdekelt tulajdonos az útépítési hozzájárulás megfizetésében más arányban írásban megállapodik, úgy az útépítési hozzájárulás megfizetését nem vállaló, továbbá a kötelezettség vállalása ellenére nem teljesítő tulajdonosokat az Önkormányzat határozattal útépítési érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére kötelezi. (2) Az útépítésben érdekeltnek kell tekinteni azt, akinek ingatlantulajdona az útépítéssel érintett közterülettel határos, vagy szolgalmi jog gyakorlásával onnan közelíthető meg ingatlana.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során arra kerestem választ, hogy az önkormányzat jogszerűen kötelezte-e a panaszost az útépítési érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére.
A R. 5. § (1) bekezdése szerint az útépítési hozzájárulás megfizetését nem vállaló, továbbá a kötelezettség vállalása ellenére nem teljesítő tulajdonosokat az önkormányzat határozattal útépítési érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére kötelezi.
Kérdéses lehet, hogy amennyiben az útépítési kezdeményezés és az útépítési érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére kötelező határozat meghozatala közötti időben bármikor az egyik érintett ingatlan tulajdonosának a személyében változás történik, a régi vagy az új tulajdonost kell-e az útépítési hozzájárulás megfizetésére kötelezni? Ilyen helyzetekre a R. ugyanis nem ad egyértelmű választ. 
Szakmai álláspontom szerint az útépítési hozzájárulás nem konkrét személyhez, hanem lényegében az ingatlanhoz, illetve az ingatlan mindenkori tulajdonosához - tehát a közút használatában valóban érdekelt személyhez - kötődő kötelezettség. Ahogyan azt az Alkotmánybíróság is kifejtette 914/B/2000 sz. határozatában, a közút megépítése minden érintett ingatlan tulajdonosának érdeke, ők a közút használatától el nem zárhatók, és ez növeli az ingatlanjaik értékét. 
Nem kifogásolható ezért, ha az önkormányzat az együttműködésben részt nem vevő ingatlan-tulajdonosok személyében bekövetkező változás esetén a határozat kibocsátásának időpontjában tulajdonos személyt kötelezi az útépítési hozzájárulás megfizetésére. 
Jelen ügyben az útépítési kezdeményezés időpontjában ugyan még nem a panaszos volt az érintett ingatlan tulajdonosa (tulajdonjogát éppen a vállalkozói szerződés megkötésének napjával jegyezték be az ingatlan-nyilvántartásba), mindazonáltal az út megépítésének, illetve a hozzájárulás fizetésére kötelező határozat kibocsátásának időpontjában már egyértelműen igen. Amennyiben az előző tulajdonos az útépítési kezdeményezésről tudott, ez olyan körülménynek minősül, amelyről az adásvételi szerződés megkötése során tájékoztatnia kellett volna a vevőt (a panaszost). Mindazonáltal ez nem befolyásolja a panaszos kötelezettségét, hogy - érintett tulajdonosként - megfizesse az útépítési hozzájárulást. 
Az iratok alapján továbbá egyértelműen megállapítható volt, hogy a jelzálogjog bejegyzése a tartozás összegének erejéig történt. A kifejtettekre tekintettel a konkrét ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg az önkormányzat eljárásával kapcsolatban.
Mindazonáltal az üggyel kapcsolatban szeretném felhívni a figyelmet arra a sajnálatos körülményre, hogy az útépítés (illetve az együttműködésben résztvevő ingatlantulajdonosokkal történő szerződéskötés) és a panaszost a hozzájárulás megfizetésére kötelező határozat kibocsátása között kb. két év telt el. Arra a kérdésre, hogy ennek a hosszú időnek mi volt az oka, az önkormányzattól - rövid úton történt megkeresésemre - a következő válasz kaptam: a panaszost több ízben megkeresték, hogy az önkormányzattal az útépítési kezdeményezésben résztvevőkhöz hasonlóan szerződést kössön, és vállalja az útépítési hozzájárulás megfizetését, és csak a felszólítások sikertelensége után kötelezték őt határozattal a hozzájárulás megfizetésére. 
Bár a R. nem tartalmaz arra vonatkozó előírást, hogy mikor kell a kötelező határozatokat kibocsátani (és az időmúlásnak ebben a konkrét ügyben nem is volt jelentősége), utalni kell arra, hogy minél hosszabb az építkezés és a kötelezettséget előíró határozatok kibocsátása közötti idő, annál többször fordulhat elő, hogy az érintett ingatlanok tulajdonosainak a személyében időközben változás következik be. Az új tulajdonos pedig valóban méltánytalannak tarthatja, hogy olyan útra vonatkozó útépítési hozzájárulás megfizetésére kötelezik, amelynek az építése esetleg hónapokkal, évekkel az ő tulajdonszerzése előtt történt. 
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján ezért felkérem a polgármestert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a jövőben az útépítési együttműködésben résztvevő lakosokkal történő szerződéskötést követő lehető leghamarabb időn belül kerüljön sor a többi érintett ingatlantulajdonost az útépítési hozzájárulás megfizetésére kötelező határozatok kibocsátására. 
Tekintettel továbbá arra, hogy a R. valóban nem teljesen egyértelmű abban a tekintetben, hogy pontosan kit kell az útépítési hozzájárulás megfizetésére kötelezni, ha a lakossági útépítési kezdeményezést követően változás történik a kezdeményezésben részt nem vevő, de érintett ingatlantulajdonosok személyében, felkérem a XV. kerületi önkormányzat képviselő-testületét, hogy a jogbiztonság érdekében fontolja meg a R. módosítását, pontosítását ebben a tekintetben. 

Budapest, 2006. augusztus 1.

Lenkovics Barnabás sk.