Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5230/2005. sz. ügyben

Előadók: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindítása
A panaszos 2005. szeptember 29-én elektronikus úton eljuttatott beadványában előadta, hogy nyílt örökbefogadással egy újszülött gyermeket kíván örökbefogadni. A csecsemőt 2005. július 19-én vitte haza a kórházból, azóta gondozza, neveli, de az örökbefogadás engedélyezéséről beadványa előterjesztéséig határozatot nem kapott.
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy annak ellenére, hogy ő és a gyermek vér szerinti anyja egyaránt azt kérték, hogy az örökbefogadást engedélyező határozatban a panaszos lakcíme ne szerepeljen, a gyámügyi ügyintéző közölte, hogy nyílt örökbeadás esetén az örökbefogadó lakcímét a határozatban fel kell tüntetni.
A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
A beadványban foglaltakról a panaszos lakóhelye szerint illetékes Budapest Főváros VII. kerület Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala (a továbbiakban: VII. kerületi gyámhivatal) vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben rendelkezésére álló dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

A megállapított tényállás
A panaszos örökbefogadásra való alkalmasságát a VII. kerületi gyámhivatal a XI-317/1-2/2005. számú, 2005. január 11-én kelt határozatával állapította meg.
A panaszos és a gyermek vér szerinti anyja 2005. július 18-án megjelentek az anya lakóhelye szerint illetékes Budapest Főváros XX. kerület Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalánál (a továbbiakban: XX. kerületi gyámhivatal). Az akkor felvett jegyzőkönyv szerint a 2005. július 14-én született kislány vér szerinti anyja hozzájárult ahhoz, hogy a panaszos az újszülöttet örökbefogadja. A panaszos kérte a gyermek örökbefogadásának engedélyezését, a kötelező gondozási időre való hozzá helyezését.
A gyámügyi ügyintéző július 21-én felkérte a Budapest VII. kerület Gyermekjóléti Szolgálatát (a továbbiakban: gyermekjóléti szolgálat) arra, hogy a panaszosnál készítsenek környezettanulmányt, az anyakönyvi hivataltól bekérte a gyermek születési anyakönyvi kivonatát. Az ügyintéző kérte, hogy a gyermek mielőbbi kihelyezése érdekében az elkészült környezettanulmányt a gyermekjóléti szolgálat faxon küldje meg. A gyermekjóléti szolgálat a kért környezettanulmányt még aznap továbbította.
A XX. kerületi gyámhivatal a gyermeket Gy-32137/2/2005. számú, 2005. július 27-én kelt határozatával kihelyezte a panaszoshoz az örökbefogadás előtti kötelező 30 napos gondozási időre, a panaszost a gyermek gyámjául rendelte. A XX. kerületi gyámhivatal az addig keletkezett iratanyagot még július 27-én – az örökbefogadási eljárás lefolytatására – áttette a panaszos lakóhelye szerint illetékes VII. kerületi gyámhivatalhoz. Az áttétellel együtt tájékoztatta a VII. kerületi gyámhivatalt arról, hogy a panaszos kérte, hogy a lakcímét a gyermek vér szerinti anyja ne tudja meg. 
Szeptember 7-én a VII. kerületi gyámhivatal ügyintézője – tekintettel arra, hogy a 30 napos kötelező gondozási idő augusztus 27-én letelt – a gyermekjóléti szolgálat családgondozójától véleményt kért a gyermek egészségi állapotáról, fejlődéséről. A családgondozói vélemény szerint a kislány a panaszos gondozásában szépen fejlődik, nyugodt, kiegyensúlyozott. A gyermekjóléti szolgálat javasolta az örökbefogadás engedélyezését.
A VII. kerületi gyámhivatal XI-1311/3/2005. számú, 2005. szeptember 29-én kelt határozatával engedélyezte a gyermek örökbefogadását. A határozatban szerepelt panaszos lakcíme.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 

1957. évi IV. tv. az államigazgatási eljárásról (Áe.) (Hatályos: 2005. 10. 31-ig)
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell: a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
40. § (1) Az örökbefogadás engedélyezése iránti eljárás az örökbefogadni szándékozó személy és a gyermek, illetve törvényes képviselője egyetértő, kölcsönös kérelmére indul. (3) A gyámhivatal az örökbefogadás engedélyezéséről az erre irányuló kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül dönt, kivéve, ha az elrendelt kötelező gondozási idő az 1 hónapot meghaladja. Ez utóbbi esetben a gondozási idő lejártát követő 30 napon belül kell a döntést meghozni.
45. § (1) A gyámhivatal a 41. § (1)-(2) bekezdésében felsorolt iratok, illetve az örökbefogadni szándékozó személy és a gyermek szülőjének - gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló gyermek esetén a gyermekvédelmi szakszolgálat javaslata és az eseti gondnok - kérelme alapján 15 napon belül dönt a kötelező gondozásba történő kihelyezésről. (3) A gyámhivatal az örökbefogadás engedélyezése előtt az örökbefogadni szándékozó személy lakóhelye szerinti gyermekjóléti szolgálat, illetve gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló gyermek esetén a gyermekvédelmi szakszolgálat javaslata alapján meggyőződik a gyermeknek - a Csjt. 48. §-ának (2) bekezdésében meghatározott kötelező gondozási idő alatti - családba történő beilleszkedéséről.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
48. § (1) Az örökbefogadást a gyámhatóság engedélyezi. (6) Az örökbefogadási eljárás a (3)-(4) bekezdésben, valamint az (5) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott esetben titkos. A szülő az örökbefogadásról értesítést nem kap, és az örökbefogadásról hozott határozatot sem fellebbezéssel, sem egyéb módon nem támadhatja meg.

A vizsgálat megállapításai
A Gyer. 40. § (3) bekezdése szerint a gyámhivatalnak az örökbefogadás engedélyezéséről –az erre irányuló kérelem előterjesztésétől számított – 60 napon belül kell döntést hoznia. A panaszos és a gyermek vér szerinti anyja 2005. július 18-án terjesztették elő kérelmüket a gyermek nyílt örökbeadásának engedélyezésére. Az anya és a panaszos lakóhelye szerint illetékes gyámhivatalok a szükséges eljárási cselekményeket megtették (környezettanulmány és javaslat beszerzése, a gyermek gondozásra való kihelyezése, az örökbefogadáshoz szükséges iratok beszerzése). Az örökbefogadást engedélyező határozat 2005. szeptember 29-én kelt.
Megállapítottam, hogy a VII. kerületi gyámhivatal az örökbefogadást engedélyező határozatot  a rendelkezésére álló 60 napos határidőn túl hozta meg. Megállapítottam azt is, hogy a gyermeket a panaszos – az örökbefogadás előtti kötelező gondozásra az örökbefogadóhoz kihelyező határozat kelte előtt – már a kórházból hazavitte, majd folyamatosan saját háztartásában gondozta, illetve gondozza. A gyámhivatalok az örökbefogadás engedélyezéséhez szükséges iratokat és véleményeket határidőben beszerezték, az örökbefogadást engedélyező határozat meghozatala ugyan késedelemmel történt, de ez az érdemi döntés szempontjából nem volt jelentős, illetve a gyermek már az őt örökbefogadni szándékozó panaszos gondozásában volt. Fentiekre tekintettel mellőztem a panaszos alkotmányos jogaival összefüggő visszásság megállapítását. Felhívom azonban Budapest Főváros VII. kerület Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala vezetője figyelmét a mindenkori hatályos jogszabályban előírt eljárási határidők fokozott figyelemmel kísérésére, betartására.
A vizsgált örökbefogadás engedélyezésekor hatályos Áe. szerint a határozatnak tartalmaznia kellett az ügyfél lakóhelyét. A gyermeket a panaszos nyílt örökbefogadással fogadta örökbe. A nyílt örökbefogadás lényege, hogy a felek ismerik egymást, a vér szerint szülő tudja, hogy gyermekét ki fogja felnevelni, gyermekéről éppen az általa ismert személy javára mond le. A nyílt örökbeadás az örökbeadó és az örökbefogadó között bizalmi viszonyt tételez fel. A Csjt. szerint titkos örökbeadás esetén a vér szerinti szülő az örökbefogadásról értesítést nem kap, erre a nyílt örökbefogadás esetén nincs lehetőség. Nyílt örökbefogadáskor a határozatot a gyermek vér szerinti szülőjének is postázni kell. A határozat tartalmi kelléke az ügyfél lakcímének közlése is.
Megállapítottam, hogy a VII. kerületi gyámhivatal az örökbefogadáskor hatályos eljárási szabályoknak megfelelően írta be a határozatba a panaszos lakcímét, azzal alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott.

Budapest, 2005. november 30.

Takács Albert sk.