Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5536/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Izafé Éva

A vizsgálat megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte Cegléd Város Önkormányzatának eljárását, mert az 1999. és 2000. évi belvíz- és viharkárok, esőzések következtében lakhatatlanná vált ingatlana után az állam által biztosított központi kárenyhítésből nem részesülhetett.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
A panaszos a természeti katasztrófa során károsodott ingatlanának helyreállítása, kárának enyhítése érdekében az önkormányzat segítségét kérte. A rendelkezésre álló dokumentumok szerint a panaszos több ízben érdeklődött belvízkárigényének elbírálásáról. 
Az eljárás során tájékoztatást kértem a Polgármestertől arra vonatkozóan, hogy a panaszos vis maior támogatás iránti kérelme ügyében az önkormányzat milyen intézkedést tett, és a panaszos kérelmére milyen döntés született. A határozat másolati példányát kértem megküldeni. Választ kértem arra is, hogy a panaszos lakásbérleti jogviszonya miként rendeződött, annak esetleges módosítása mikor és milyen időtartamra történt.
A Polgármester válaszában közölte, hogy 2000. január 12-én helyszíni szemlén megállapították a panaszos ingatlanának károsodását, mely szerint a lakóépület főfalai helyenként kidőltek, és azt, hogy az épület további használata életveszélyessé vált. Ezt követően az építési hatóság a panaszost az épület elbontására kötelezte. A határozat rendelkező részében intézkedtek arról, hogy a panaszos és gyermekének elhelyezéséről az önkormányzat gondoskodik. 
A Polgármester válaszában arról is tájékoztatott, hogy a károsodott ingatlant a panaszos 2000. február 3-án kelt adásvételi szerződéssel eladta. Végezetül a Polgármester közölte, hogy a panaszos esetében az önkormányzat támogatása nem pénzbeli, hanem a jelenleg is használt bérlakás biztosítása útján történt. Pénzbeli támogatást nem biztosíthatott volna, mivel a károsodott ingatant a panaszos a fenti időben eladta.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos óta a érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az ügy jogszabályi háttere
9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól.
4. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel. (2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.

1058/2000. (VII. 11.) Korm. határozat az 1999. november 22-e és 2000. május 19-e közötti belvíz és árvíz miatti védekezés költségeiről és a kárenyhítésről

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során a megállapítottam, hogy az önkormányzat a bontásra való kötelezésről rendelkező határozatában intézkedett a panaszos elhelyezéséről. A kárigényről rendelkező önkormányzati hatósági ügyben döntés nem született. Ebben a határozatban kellett volna arról rendelkezni, hogy a panaszos nem pénzben, hanem természetben kapott támogatást. A kárigényre vonatkozó önkormányzati hatósági ügyben készült határozatban kellett volna részletesen kifejteni és indokolni, hogy az önkormányzat miért ezt a megoldást választotta. A közigazgatási szerv határozatát indokolni köteles. Az indokolás a döntést képező rendelkezés magyarázata. A magyarázat tényekre és jogokra vonatkozik: ezek bemutatása az indokolás. A tényállást az annak alapjául elfogadott bizonyítékok szerint kell megállapítani, és ki kell térni az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyításra és a mellőzés indokaira is, valamint ismertetni kell azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta. Összegzésként megállapítható, hogy a panaszos által kért támogatási formára vonatkozó döntés nem született, illetve a bontásra való kötelezésről szóló határozatban az elutasítás ténye, indoka nem szerepel. Az ideiglenes lakhatást biztosító megállapodás a minden részletre kiterjedő határozatot nem pótolja, mivel önkormányzati hatósági ügyben (helyi rendeleten alapuló döntés) határozatot kell hozni.
Tényként kell elismerni, hogy az önkormányzat meghatározott időre lakhatást biztosított a családnak, de a bekövetkezett kárra igényelt állami támogatás és a meghatározott időtartamra vonatkozó lakhatás egymáshoz való viszonya nem ismeretes. Az országgyűlési biztosnak azonban nem feladata az erről való elszámoltatás, vagyonértékelés. Az viszont igen, hogy értékelje az önkormányzat eljárását, tekintve, hogy érdemi döntés hiányában nem volt megismerhető annak indoka, hogy a panaszos miért nem kaphatott pénzbeli támogatást. A határozatban célszerű lett volna bemutatni, hogy a károsodott ingatlannak a károsodás tényét megállapító jegyzőkönyv felvételét követő hónapban történt eladása milyen összefüggésben volt a kárigénnyel, és a meghatározott idejű lakhatás biztosításával. A határozat alapján a panaszos eldönthette volna, hogy él-e jogorvoslati kérelemmel a képviselő-testülethez, vagy a meghatározott idejű lakhatás biztosítása számára mindenben megfelelő. A bontásra való kötelezésről szóló határozat nem pótolhatta a kárenyhítési támogatás elbírálását, mert arról sem a rendelkező részben, se az indokolásban nem történt intézkedés.
A 6/1998. (III. 11.) AB határozat rámutatott arra, hogy: „A "tisztességes eljárás" (fair trial) követelménye nem egyszerűen egy a bíróságnak és az eljárásnak itt megkövetelt tulajdonságai közül (ti. mint "igazságos tárgyalás"), hanem az idézett alkotmányi rendelkezésben foglalt követelményeken túl - különösen a büntetőjogra és - eljárásra vonatkozóan - az 57. § többi garanciájának teljesedését is átfogja. Sőt, az Egyezségokmánynak és az Emberi Jogok Európai Egyezményének - az Alkotmány 57. §-a tartalmához és szerkezetéhez mintát adó - eljárási garanciákat tartalmazó cikkei általában elfogadott értelmezése szerint a fair trial olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet csupán megítélni. Ezért egyes részletek hiánya ellenére éppúgy, mint az összes részletszabály betartása dacára lehet az eljárás "méltánytalan" vagy "igazságtalan", avagy "nem tisztességes”. Természetesen különbözik egy adott eljárás fair voltának megítélése az abban az ügyben döntő nemzetközi bizottságok vagy bíróság eljárásában a magyar Alkotmánybíróság lehetőségeitől, amely elvont normakontrollt végez. Ez utóbbiban csupán a tisztességes eljárás megkövetelte általános ismérvek megállapítására van lehetőség.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy Cegléd Város Önkormányzata a kárenyhítési ügyben a kárenyhítési igény minden részletre kiterjedő elbírálásának és a határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, jogorvoslathoz, tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.
A panaszos lakhatása a meghatározott időre szóló jelleggel bérbeadott lakással az önkormányzat álláspontja szerint megoldódott, melyet azonban a panaszos az eltelt évek ellenére nem tudott elfogadni.
A panaszos ügyében nincs arra mód, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján felkérjem a Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóját az állami támogatás felhasználásának utólagos ellenőrzésére és annak megállapítására, hogy a panaszos esetében az állami támogatás felhasználási módjával egyetért-e, a kárenyhítés elérte-e a célját, tekintve, hogy az állam ebben az időben a támogatás biztosításával a döntést az önkormányzatokra bízta.
A kifogásolt döntés csak akkor elfogadható, ha a városban az adott időben minden károsult ügyében ilyen arányban és ilyen módon történt a kárenyhítés.
A vizsgálati jelentést megküldöm a Belügyminiszternek, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Főigazgatójának, a Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Igazgatójának és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjének is.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Cegléd Város Önkormányzatának Polgármesterét, hogy a panaszos kárenyhítési ügyben hozzon érdemi határozatot, és annak megfelelő kézbesítéséről gondoskodjon.
Ugyancsak az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felhívom a Polgármestert, hogy az önkormányzati hatósági ügyben mindenkor érdemben döntsön a kérelemről.
Kérem Cegléd Város Önkormányzatnak Polgármesterét, hogy a kezdeményezéseimmel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen. 

Budapest, 2004. augusztus 6.

Lenkovics Barnabás sk.