Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3356/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes

A vizsgálat megindítása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy gyermekét az általa választott iskolából elutasították. Kifogásolta az Eötvös Loránd Általános Iskola gyermekével szemben tanúsított bánásmódját is. Végül kiemelten sérelmezte, hogy a Százhalombattai Önkormányzat egyetlen általános iskolájában sem indít kislétszámú osztályt, pedig gyermeke -akiről szakértői bizottság állapította meg, hogy sajátos nevelési igényű-, továbbtanulása kislétszámú osztályban lenne biztosított. 

A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, a 67. § (1) és (2) bekezdéseiben foglalt szülőket, és gyermekeket megillető, valamint a 70/A § (1) és (2) bekezdésében rögzített diszkrimináció tilalmához való jogok sérelmének a gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.

A Százhalombattta Város Önkormányzat jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) bekértem a vonatkozó dokumentumok másolatát, valamint tájékoztatást kértem a jegyzőtől és Százhalombatta Város Nevelési Tanácsadó igazgató-helyettesétől (továbbiakban: Nevelési Tanácsadó). 

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (hatályos: 2003. IX.1.)
13. § (1) A szülőt megilleti a nevelési, illetőleg nevelési-oktatási intézmény szabad megválasztásának joga. A nevelési, nevelési-oktatási intézmény szabad megválasztásának joga alapján gyermeke adottságainak, képességeinek, érdeklődésének, saját vallási, illetve világnézeti meggyőződésének, nemzeti vagy etnikai hovatartozásának megfelelően választhat óvodát, iskolát, kollégiumot. 
(5) ….A sajátos nevelési igényű gyermek lakóhelyén, ennek hiányában tartózkodási helyén a polgármester segítségét kérheti ahhoz, hogy gyermeke óvodai neveléséhez, iskolai neveléséhez-oktatásához szükséges feltételeket a településen megteremtsék.
19. § (7) A pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása. Ezzel összefüggésben kötelessége különösen, hogy
a) nevelő és oktató tevékenysége keretében gondoskodjon a gyermek, tanuló testi épségének megóvásáról, erkölcsi védelméről, személyiségének fejlődéséről, továbbá az ismereteket tárgyilagosan és többoldalúan közvetítse,
30. § (1) A sajátos nevelési igényű gyermeknek, tanulónak joga, hogy különleges gondozás keretében állapotának megfelelő pedagógiai, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai ellátásban részesüljön attól kezdődően, hogy igényjogosultságát megállapították. A különleges gondozást - a gyermek, tanuló életkorától és állapotától függően, a 35. § (2) bekezdésében meghatározott szakértői és rehabilitációs bizottságok szakértői véleményében foglaltak szerint - a korai fejlesztés és gondozás, az óvodai nevelés, az iskolai nevelés és oktatás, a fejlesztő felkészítés keretében kell biztosítani. 
(2) A sajátos nevelési igényű gyermek óvodai nevelése, tanuló iskolai nevelése és oktatása, továbbá kollégiumi nevelése az e célra létrehozott gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben, konduktív pedagógiai intézményben, óvodai csoportban, óvodai tagozaton, iskolai tagozaton, osztályban, csoportban vagy a többi gyermekkel, tanulóval együtt, azonos óvodai csoportban, óvodai tagozaton, illetve iskolai osztályban (a továbbiakban: a sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók - külön vagy közös - nevelésében és oktatásában részt vevő óvoda és iskola, illetve kollégium együtt: gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevő nevelési-oktatási intézmény) történhet. A gyermek külön óvodai nevelését végző óvodai csoportot, óvodai tagozatot, illetve a tanulók külön iskolai nevelését és oktatását végző iskolai tagozatot, osztályt, csoportot - a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézménnyel [20. § (2) bek.] egyezően - a fogyatékosság típusának megfelelően kell létrehozni. A gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevő nevelési-oktatási intézményben a gyermek, tanuló egészségügyi és pedagógiai célú habilitációs és rehabilitációs ellátásban is részesül.
(4) A gyermek, tanuló érdekében a jegyző kötelezheti a szülőt, hogy gyermekével jelenjen meg szakértői vizsgálaton, illetve a szakértői vélemény alapján gyermekét a megfelelő nevelési-oktatási intézménybe írassa be [a továbbiakban a (3) bekezdés szerint kiválasztott, illetve a (4) bekezdés szerint a jegyző által kijelölt nevelési-oktatási intézmény: kijelölt nevelési-oktatási intézmény, kijelölt óvoda, kijelölt iskola].
66. § (1) A tanuló (magántanuló) az iskolával tanulói jogviszonyban áll. A tanulói jogviszony felvétel vagy átvétel útján keletkezik. A felvétel és az átvétel jelentkezés alapján történik. A felvételről vagy átvételről az iskola igazgatója dönt a 42. § (1)-(2) bekezdésében és a 46-47. §-ban meghatározottak alapján. Általános iskolában felvételi vizsga nem szervezhető. 
(2) Az általános iskola - beleértve a kijelölt iskolát is - köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található (kötelező felvételt biztosító iskola). A fenntartó a szakiskolát - kilencedik-tizedik évfolyamon - kijelölheti kötelező felvételt biztosító iskolának. A kijelölt iskola [30. § (4) bek.], ha nem kötelező felvételt biztosító iskola, a tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg. A nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozó jelentkezőt - ha a felvételi követelményeknek megfelel - a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetőleg a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul tanító iskolába (tagozatra, osztályba, csoportba) fel, illetve át kell venni.
(4) Az iskolába a tanköteles tanulókat az első évfolyamra a községi, városi, fővárosi kerületi, megyei jogú városi önkormányzat által meghatározott időszakban kell beíratni. A beiratkozásra meghatározott időt a helyben szokásos módon közzé kell tenni.
86. § (1) A községi, a városi, a fővárosi kerületi és a megyei jogú városi önkormányzat köteles gondoskodni az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról, továbbá a nemzeti és etnikai kisebbség által lakott településen a nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozók óvodai neveléséről és az általános iskolai neveléséről és oktatásáról.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettség magában foglalja a sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók ellátását is, amennyiben azok a többi gyermekkel, tanulóval együtt nevelhetők, oktathatók.
87. § (1) A megyei önkormányzat, továbbá - ha a (2) bekezdés másképp nem rendelkezik - a fővárosi önkormányzat köteles gondoskodni
e) azoknak a sajátos nevelési igényű gyermekeknek, tanulóknak az óvodai, iskolai, kollégiumi ellátásáról, akik a többi gyermekkel, tanulóval nem foglalkoztathatók együtt,
89. § A közoktatási feladatok zavartalan biztosítása érdekében a fővárosi, megyei önkormányzat a főváros, megye területén működő önkormányzatokkal együttműködési megállapodás megkötését kezdeményezi a közoktatással összefüggő - körzeti jellegű - szolgáltatások megszervezésére, így különösen
f) a körzeti szolgáltatást ellátó intézmény (sajátos nevelési igényű gyermekeket, tanulókat fogadó iskola és diákotthon, kollégium, beszédjavító intézet stb.) működési (felvételi) körzetének megállapítására, fenntartásához, működtetéséhez szükséges hozzájárulás megállapítására.
91. § (7) A gyermek, tanuló lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes
a) polgármester a tankötelezettség ideje alatt segítséget nyújt a szülőnek gyermeke iskolai elhelyezéséhez és utaztatásához, ha a településen nem működik a tankötelezettség végéig nevelő és oktató iskola;
(9) A lakóhely, ennek hiányában a tartózkodási hely szerint illetékes önkormányzat - ha e törvény másképp nem rendelkezik - megtéríti a kötelező felvételt biztosító óvodába, illetve a kötelező felvételt biztosító iskolába való utazás költségeit, továbbá szükség esetén gondoskodik kísérő személyről a gyermek, tanuló részére, ha az óvoda, iskola a településen kívül található, és az óvodába, iskolába való utaztatást az önkormányzat nem biztosítja.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
1. § (5) Törvény a helyi önkormányzatnak kötelező feladat- és hatáskört is megállapíthat. A kötelezően ellátandó önkormányzati feladat- és hatáskörök meghatározásával egyidejűleg az Országgyűlés biztosítja az ellátásukhoz szükséges anyagi feltételeket, dönt a költségvetési hozzájárulás mértékéről és módjáról.

A tényállás és vizsgálat megállapítása

I.
A jegyző tájékoztatása szerint a panaszos 2002/2003-as tanév kezdetén az Eötvös Loránd Általános Iskola, majd a Kőrösi Csoma Sándor Általános Iskola körzetében lakott. A panaszos gyermeke általános iskolai tanulmányait az Eötvös Loránd Általános Iskolában kezdte meg. A gyermeket tanulási, valamint magatartási nehézségei miatt az iskola 2003 januárjában a Pest Megyei Önkormányzat 1. számú Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság, Gyógypedagógiai Szolgáltató Központba küldte. A 2003. március 20-án kelt szakértői vizsgálat a gyermek gyenge tanulmányi eredménye miatt javasolta az első osztály megismétlését, továbbá indokoltnak találta kislétszámú osztályban való továbbtanulását. Az Eötvös Loránd Általános Iskolában azonban -ahogy Százhalombatta egyetlen általános iskolájában sem- nem működik kislétszámú osztály. A panaszos a szakértői véleményre tekintettel kérte gyermeke átvételét az 1. sz. Általános Iskolába, ahol megítélése szerint gyermekének megfelelőbb oktatást, nevelést tudnak biztosítani. Az 1. sz. Általános Iskola a kérelmet helyhiány miatt elutasította. A panaszos továbbra sem kívánta gyermekét az Eötvös Loránd Általános iskolába járatni, ezért a polgármesterhez fordult segítségért. A polgármester 2003. június 27-én kelt tájékoztatása szerint a gyermeket az Arany János Általános Iskola fogadni tudja, a panaszos azonban nem élt ezzel a lehetőséggel, ragaszkodott az 1. sz. Általános Iskolához.

A szabad iskolaválasztás joga a szülők (gyermekek) részére biztosított lehetőség, amelyet nem lehet kiterjesztően értelmezni. A szabad iskolaválasztás jogának korlátja a közoktatási törvény 66. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezés, miszerint csak a lakóhely, ennek hiányában a tartózkodási hely szerinti körzeti iskola köteles a tanulót felvenni, átvenni, egyéb esetben az iskola igazgatója dönt. A szülőnek a szabad iskolaválasztási joga, tehát csak abban az esetben érvényesül maradéktalanul, ha a választott iskola a gyermeket fogadni tudja.

A fentiekre tekintettel megállapítottam, hogy az önkormányzat és a jegyző eljárása nem okozott visszásságot a tisztességes eljáráshoz való joggal és a szülőket megillető szabad iskolaválasztás jogával összefüggésben.

II.
A panaszos beadványa szerint az Eötvös Loránd Általános Iskolában nem bánnak megfelelően gyermekével. Sérelmezte, hogy 2003. június 3-tól - 2003. június 6-ig gyermeke csak fél tizenkettőre járhatott iskolába, mert jelenlétével zavarta az órákat. Az iskola igazgatójának tájékoztatása szerint az iskola minden lehetséges, rendelkezésére álló pedagógiai eszközt felhasznált annak érdekében, hogy a gyermek magatartási problémáin, tanulmányi eredményén segítsen. A panaszos gyermekének a magatartása azonban már a többi gyermek és a pedagógus munkáját is akadályozta, ezért egyéni foglalkozáson túl -miután az iskolában nincs kislétszámú osztály- pedagógiai asszisztens kizárólag csak vele foglalkozott. Az igazgató elismerte, hogy valóban javasolta a szülőnek, hogy -amennyiben meg tudja oldani-, a gyermekének az lenne jó, ha délelőtt otthon maradna. „Úgy láttuk, hogy a tanuló nagyon elfáradt és a rendkívüli melegben a szokottnál is fékezhetetlenebb volt. Ezen a héten az iskola egy része erdei iskolai programban vett részt, és abba az iskolai asszisztens is bekapcsolódott, így a gyermek egyéni foglalkoztatására nem volt mód. Úgy tűnt, hogy a szülő is elfogadta javaslatomat és miután csak délutánra járt dolgozni, a gyermek felügyeletét is megoldhatónak mondta.” 

A közoktatási törvény szerint a közoktatásban tilos a hátrányos megkülönböztetés. Hátrányos megkülönböztetésnek minősül minden olyan -közvetlen vagy közvetett- különbségtétel, kizárás, korlátozás vagy kedvezés, amelynek célja vagy következménye az egyenlő bánásmód megszüntetése vagy akadályozása. Nem minősül viszont hátrányos megkülönböztetésnek az, amikor a nevelő és oktató munka jellegéből vagy természetéből egyértelműen következő különbségtétel törvényes célok érdekében, a szükséges eszközök alkalmazásával történik. Ilyen törvényes cél lehet a közoktatási törvény 19. § (7) a.) pontjában megfogalmazott kötelezettség. E szerint a pedagógus kötelessége, hogy nevelő és oktató tevékenysége során gondoskodjon a gyermek, tanuló testi épségének megóvásáról. Az Eötvös Loránd Általános iskola az erdei iskola programja során nem tudta biztosítani a sajátos nevelési igényű, fokozott pedagógiai figyelmet igénylő, magatartási problémákkal küszködő gyermek testi épségét. Ezen idő alatt nem tudott a gyermek számára egyéni foglalkoztatást, felügyeletet biztosítani, és ezért kérte a szülőtől, hogy ha meg tudja oldani a gyermek felügyeletét, akkor a fent nevezett napokon csak délután hozza iskolába. Megállapítom, hogy az iskola eljárása az Alkotmányban rögzített diszkrimináció tilalmával kapcsolatban nem okozott visszásságot.

III.
A panaszos gyermekéről a 2003. március 20-án kelt szakértői vélemény azt állapította meg, hogy kislétszámú osztályban való oktatása, fejlesztése indokolt. A szakvélemény másik javasolt intézkedése az volt, hogy a tanuló gyenge tanulmányi eredménye miatt ismételje meg az első osztályt. Százhalombattán miután nincs olyan általános iskola, ahol lenne kislétszámú osztály a panaszos gyermeke a 2003/2004-es tanévet ismételten első osztályban és az Eötvös Loránd Általános Iskolában kezdte meg.  A panaszos viszont azt szerette volna, ha gyermeke -a szakértői vélemény szerint- kislétszámú osztályban folytathatta volna tanulmányait. Ennek érdekében tanácsadás és szintfelmérés céljából felkereste gyermekével a Beszédvizsgáló Országos Szakértői és Rehabilitációs Bizottság, Gyógypedagógiai Szolgáltató Központot. A 2003. szeptember 9-én kelt szakértői vizsgálat szerint a gyermek intenzív fejlesztést igényel, mely leginkább kislétszámú osztályban lenne megvalósítható. A szakértői vélemény kitért arra is, hogy a tanév folyamán az iskola tantárgyi korrepetálást (heti 2 alkalom), az illetékes Nevelési Tanácsadó pedig logopédiai és pszichológiai (heti 1-1 alkalom) segítséget ajánlott fel. A vizsgálatot végző szakértők a terápiás megsegítésekkel egyetértettek, de szükségesnek tartották a gyermek kislészámú osztályban való felzárkóztatását.

A Százhalombattai Nevelési Tanácsadó igazgató-helyettesének telefonon történő tájékoztatása szerint a panaszos problémája nem egyedi eset a városban. A Nevelési Tanácsadóban több száz helyi lakosú, problémás gyermekkel foglalkoznak. A gyermekek nagy létszámára tekintettel már a Nevelési Tanácsadóban is nehézséget jelent a szakszerű és gondos ellátás.  Az igazgató-helyettes tájékoztatása szerint az általa ismert és kezelt gyermekek közül sokan vannak olyanok is, akiknek a nevelése, oktatása kislétszámú osztály keretében megoldható volna. Mindezek alapján szükségesnek tartja, hogy a Nevelési Tanácsadón kívül kislétszámú osztály létrehozásával is segítsék a gyermekek tanulási, magatartási problémáik kezelését, fejlesztését. A panaszos gyermekét az igazgató-helyettes öt éves kora óta személyesen is ismeri. A Nevelési Tanácsadóba még az anyuka hozta el, aki már akkor nehezen tudta kezelni a gyermeket. Több szakember foglalkozott vele, jelenleg hozzá is jár kiscsoportos foglalkozásra. Meggyőződése, hogy alacsonyabb létszámú osztályban fejleszthető lenne.

Az iskola a panaszos gyermekéről 2003. március 20-án készült szakértői véleményt megkapta. A szakértői vélemény szerint indokolt a kislétszámú osztály, amit azonban az iskola nem tudott teljesíteni és erre később sem lesz lehetősége, mert osztályonként 26-28 gyermeket tanítanak. Tudomása szerint a város másik három általános iskolájában sem indult kislétszámú osztály. A szakvélemény másik javasolt intézkedése az volt, hogy a tanuló gyenge tanulmányi eredménye miatt ismételje meg az első osztályt. Ez alapján a gyermek ismét első osztályba járt. Az elmúlt tanév során minden lehetséges pedagógiai eszközzel segítették a gyermek felzárkóztatását, egyéni foglalkozást is biztosítottak számára. Az igazgató véleménye szerint, hogy a gyermekkel egyénileg foglalkozott a pedagógiai asszisztens az a tanuló és a többi diák érdekét szolgálta.

A Százhalombatta Város Önkormányzattól telefonon kért tájékoztatás szerint a városban 4 általános iskola működik, de egyikben sem indítottak kislétszámú osztály. Az 1. sz. Általános Iskolában korábban működött kislétszámú osztály, de már évek óta ott sincs. 

A készített szakértői vélemények szerint a panaszos gyermeke fokozott pedagógiai figyelmet igényel és erre jogosult. A sajátos nevelési igényű gyermek oktatásában résztvevő nevelési-oktatási intézménynek rendelkeznie kell azokkal a személyi és tárgyi feltételekkel, amelyek a tanuló egészségügyi és pedagógiai célú habilitációs és rehabilitációs ellátásához szükséges. Az Eötvös Loránd Általános Iskola ezekkel a személyi és tárgyi feltételekkel nem rendelkezik, annak ellenére sem, hogy az iskola lehetőségeihez képest mindent megtesz annak érdekében, hogy a panaszos gyermekének sajátos nevelési igénye szerinti ellátást biztosítani tudja. A gyermeket a szülő azért nem tudja másik általános iskolába átíratni, mert a város egyetlen általános iskolája sem rendelkezik azokkal a személyi és tárgyi feltételekkel, melyek a gyermek neveléséhez, oktatásához szükségesek. A közoktatási törvény 86. § (1) és (2) bekezdései szerint a városi önkormányzat köteles gondoskodni -egyebek mellett- az általános iskolai oktatásról, mely magába foglalja a sajátos nevelési igényű tanulók ellátását is, amennyiben azok a többi tanulóval együtt nevelhetők, oktathatók. A közoktatási törvény 87. § (1) e.) pontja szerint azonban a kislétszámú osztály létrehozásának, működtetésének -amikor a sajátos nevelési igényű gyermek a többi tanulóval együtt nem oktatható, nevelhető- kötelezettsége a megyei önkormányzatokra hárul. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a helyi -jelen esetben Százhalombatta Városi Önkormányzatot- ne terhelné annak kötelezettsége, hogy elősegítse a városában élő sajátos nevelési igényű -a többi tanulóval együtt nem oktatható- gyermekek oktatását, nevelését, gondozását és ennek során együttműködjön a megyei önkormányzattal. A településhez kötött, valamint a megyei intézményrendszer nem választhatók el egymástól, azok egymásra épülnek és egymást kiegészítik. A megyei önkormányzat és a települési önkormányzat közötti munkamegosztásban az jut kifejezésre, hogy elsősorban a települési önkormányzatok látják el a helyi közügyeket. A megye kisegítő, kiegészítő jelleggel végzi a területén az önkormányzati közszolgáltatásokat. 

Mindezekre tekintettel Százhalombatta Önkormányzata azáltal, hogy a városban -a Nevelési Tanácsadó tájékoztatása szerint- több százra tehető azoknak a sajátos nevelési igényű gyermekeknek a száma, akiknek sajátos nevelési igényükből származó különleges gondozáshoz való joga nem biztosított, valamint azzal, hogy Százhalombatta Önkormányzata semmilyen arra irányuló törekvést nem fejtett ki, hogy elősegítse a többi gyermekkel együtt nem oktatható, nevelhető gyermekek nevelését, oktatását, gondozását az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében deklarált gyermekeket megillető jogokkal kapcsolatban visszásságot idézett elő. A Pest Megyei Önkormányzat azáltal, hogy nem gondoskodott a Közoktatási törvény 87. § (1) e.) pontjában előírt kötelezettségéről, nevezetesen a többi tanulóval együtt nem oktatható gyermekek neveléséről, oktatásáról és gondozásáról ugyancsak az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzített gyermekeket megillető jogokkal összefüggésben okozott visszásságot.

Kezdeményezés

A megállapított alkotmányos joggal összefüggő visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömmel élve felkérem a Pest Megyei Önkormányzatot, hogy a Közoktatási törvény 87. § (1) e.) pontjában előírt kötelezettségének tegyen eleget és gondoskodjék arról, hogy a jövőben a Százhalombattán élő sajátos nevelésű gyermekeknek -szükség eseten- ne csak joguk, hanem lehetőségük is legyen kislétszámú osztályban való oktatásra, nevelésre, gondozásra. Ennek során működjön együtt Százhalombatta Város Önkormányzatával és kérje ki a Nevelési Tanácsadó szakvéleményét is. A kislétszámú osztály kialakításakor legyen tekintettel arra is, hogy Százhalombattán több százra tehető a sajátos nevelési igényű gyermekek száma, vagyis indokolt a kislétszámú osztályokat helyben, azaz Százhalombatta valamelyik általános iskolájában létrehozni.

Kérem a Pest Megyei Önkormányzat Közgyűlésének elnökét, hogy kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontját, illetve intézkedését az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. LIX. törvény 21. § (2) bekezdése szerint 30 napon belül szíveskedjék részemre megküldeni.

Budapest, 2004. február 25.
Takács Albert