Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 3040/2010. számú ügyben

Előadó: dr. Hajas Barnabás
Az eljárás megindulása
Egy állampolgár panasszal fordult hivatalomhoz, melyben azt sérelmezte, hogy a gépjármű-nyilvántartásban a mai napig egy Lada 2107 típusú személygépkocsi üzembentartójaként szerepel annak ellenére, hogy azt a tulajdonosa 2004. szeptember 16. napján értékesítette, melynek tényét 2005. január 25-én a nyilvántartásban is rögzítették. A panaszos sérelmezte továbbá, hogy az eladott járművel az eladást követően, a díjfizetés nélkül várakozó személyekkel szembeni követelést vele szemben érvényesítik, és saját, később megvásárolt gépjárművét a lakóhelye szerinti okmányiroda – egy önálló bírósági végrehajtó kérelmére – a forgalomból kivonta.
Mivel a panasz alapján több alapvető joggal összefüggő visszásság gyanúja felmerült, vizsgálatot indítottam, melynek eredményes befejezése érdekében a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalától (a továbbiakban: KEKKH) tájékoztatást és iratok megküldését kértem.

A megállapított tényállás
A KEKKH-tól kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy a panasszal érintett LADA gyártmányú gépjárműre vonatkozóan, a közúti közlekedési nyilvántartás járműnyilvántartás adatai szerint azt a nyilvántartott tulajdonos, 2004. szeptember 16-án értékesítette. A járművet eladó tulajdonos a gépjármű értékesítésével kapcsolatos bejelentési kötelezettségét 2005. január 25-én, a közlekedési igazgatási hatóságnál teljesítette, a közlekedési igazgatási hatóság a bejelentés tényét a járműnyilvántartásba bejegyezte.
A vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően a közlekedési igazgatási eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nagykátai okmányiroda az új tulajdonost terhelő bejelentési kötelezettség elmulasztása okán a tárgybeli gépjármű forgalomból történő ideiglenes kivonásáról rendelkezett, a kivonás tényét 2006. augusztus 10-i kezdő időponttal a nyilvántartásba bejegyezte.
A járműnyilvántartás adatai szerint a panasszal érintett LADA gyártmányú gépjármű új tulajdonosa a mai napig nem kezdeményezte a tulajdonjog változás nyilvántartásba vételét, melynek eredményeként a forgalomból, hivatalból kivont állapotú jármű utolsó bejegyzett tulajdonosaként a korábbi eladó, üzembentartójaként pedig a panaszos adatai szerepelnek.
A járműnyilvántartás adatai alapján arra egy önálló bírósági végrehajtó 0100.V.1165/2009/34. számú foglalási jegyzőkönyve alapján, 2010. március 23-án „Elidegenítési és terhelési tilalmat” jegyeztek be, az ügyfél lakóhelye szerint illetékes kerületi Okmányirodában. Az okmánytári alapiratok közt fellelhető foglalási jegyzőkönyv adattartalma szerint az önálló bírósági végrehajtó a foglalást a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 103. § (3) bekezdése alapján, az ügyfél távollétében, a járműnyilvántartásban szereplő adatok alapján foganatosította a Pesti Központi Kerületi Bíróság 916/2009. számú határozata alapján. A jármű lefoglalása miatti, forgalomból történő ideiglenes kivonására irányuló közlekedési igazgatási eljárásra vonatkozó adat a járműnyilvántartásban nem szerepel.
A KEKKH-tól kapott tájékoztatás arra is kitért, hogy a járműnyilvántartásban kezelt adatok célját, a járműnyilvántartás adattartalmát, a különböző típusú adatváltozások bejegyzési szabályait a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény (továbbiakban: Kknyt.) határozza meg. A Kknyt-ben meghatározott adatkezelési célok úgymint a közúti közlekedés biztonságának elősegítése valamint a hatósági okmányok közhitelességének biztosításához fűződő egyéni és közérdek érvényesítése mellett szerepel a tulajdon védelme, azonban ez a cél csak a nyilvántartás deklaratív jellegéből adódó korlátok között érvényesülhet.
A nyilvántartás közhitelűségének szempontja abban fejeződik ki, hogy a közúti közlekedési nyilvántartást a jóhiszemű és ellenérték fejében jogot szerző személy javára – az ellenkező bizonyításáig – valósnak kell elfogadni. A járműnyilvántartás adatainak közhitelűsége az ellenkező bizonyításáig áll fenn, mert a gépjárművekre vonatkozóan jogok és kötelezettségek e nyilvántartáson kívül is keletkezhetnek. Így a valósággal való egyezőség a közhitelességnek csak egyik – korlátozottan érvényesülő – vonatkozása.
A járművek tekintetében az adatváltozások nyilvántartásba történő bejegyzése a közlekedési igazgatási hatóság részéről csupán regisztratív tevékenység, a bejegyzésnek csak közigazgatási jogi, hatósági jelentősége van, nem konstitutív jellegű, jogot keletkeztető aktus.

Érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdése: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”)
– A tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdése: „A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”)

A vizsgálat megállapításai
1. Vizsgálatom során megismert iratok alapján megállapítottam, hogy a parkolási díjhátralékkal összefüggésben panaszost a bíróság marasztalta, melynek alapján később a végrehajtási lap is kiállításra került. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 17. § (5) bekezdése kivételt nem tűrő módon írja elő, hogy az országgyűlési biztos nem járhat el olyan ügyben, amelyben a határozat felülvizsgálata iránt bírósági eljárás indult, vagy amelyben jogerős bírósági határozat született. Mindezek alapján megállapítottam, hogy a konkrét panasz ügyében nem járhattam el. Mindazonáltal a panasz rávilágított egy olyan, a gépjármű-nyilvántartással kapcsolatos problémára, amely alkalmas arra hogy az állampolgárok nagyobb csoportját érintő visszásságot okozzon, ezért a kérdést átfogó jelleggel tekintettem át.

2. Amint arra válaszában a KEKKH is kitért, a nyilvántartás közhitelűségének szempontja abban fejeződik ki, hogy a közúti közlekedési nyilvántartást a jóhiszemű és ellenérték fejében jogot szerző személy javára – az ellenkező bizonyításáig – valónak kell elfogadni. A járműnyilvántartás adatainak közhitelűsége az ellenkező bizonyításáig áll fenn, mert a gépjárművekre vonatkozóan jogok és kötelezettségek e nyilvántartáson kívül is keletkezhetnek. Sőt, ez az általános: pl. a tulajdonjog a nyilvántartás aktusa nélkül is átszáll. (A gépjármű-nyilvántartás ún. deklaratív, szemben pl. az ingatlannyilvántartással, amely konstitutív, vagy másképp a nyilvántartás aktusa jogot keletkeztető.) Így – a deklaratív jellegből fakadóan – a valósággal való egyezőség a közhitelességnek csak egyik – korlátozottan érvényesülő – vonatkozása.
A járművek tekintetében tehát az adatváltozások nyilvántartásba történő bejegyzése a közlekedési igazgatási hatóság részéről csupán regisztratív tevékenység, a bejegyzésnek csak közigazgatási jogi, hatósági jelentősége van, nem konstitutív jellegű, jogot keletkeztető aktus.
A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet (továbbiakban: BM rendelet) 76/A. §-a – illetve a 2009. december 31-ig hatályos 76/A.5 (4) bekezdésének – rendelkezései értelmében:
(4) A gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változás bejelentését a változástól számított 15 napon belül, a régi tulajdonos a tulajdonjog változásáról készült okirat benyújtásával (megküldésével) teljesíti.
(5) A (4) bekezdésben foglalt bejelentési kötelezettség teljesítésének tényét az érintett járműnél a közlekedési igazgatási hatóság a nyilvántartásba rögzít
(6) Amennyiben a járműnyilvántartás szerinti tulajdonos bejelenti, hogy a járművet elidegenítette vagy a közlekedési igazgatási hatóság egyéb okból észleli a változást és az új tulajdonos a bejelentési kötelezettségének a külön jogszabályban megjelölt határidőn belül nem tett eleget
a) és azt a bejelentésre történő felhívás kézhezvételét követően három munkanapon belül nem pótolja, vagy az utólagos bejelentés során hitelt érdemlően nem igazolja, hogy a jármű tulajdonjogában bekövetkezett változás bejelentési kötelezettségének Önhibáján kívüli okból nem tudott eleget tenni, illetőleg
b) és az Új tulajdonos személye nem állapítható meg, a közlekedési igazgatási hatóság a járművet hivatalból, határozattal kivonja a forgalomból és azt a nyilvántartásba bejegyzi.”
A Kknyt. 33. § rendelkezése alapján, a nyilvántartásba bejegyzett adatok módosítására okot adó körülmény bekövetkeztétől számított 15 napon belül köteles bejelenteni a bejegyzésre jogosult hatóságnál a jármű új tulajdonosa a jármű tulajdonjogának, a tulajdonos az üzembentartó személyének, valamint a járműokmányokban megjelölt műszaki adatoknak a változását.
E rendelkezésekből fakadóan az új tulajdonos adatainak a járműnyilvántartásba történő bejegyzésére csak az általa kezdeményezett közlekedési igazgatási eljárás során nyílik lehetőség, azt más személy – így pl. az eladó, vagy harmadik személy – nem is kezdeményezheti. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a vonatkozó jogszabályok nem biztosítják annak lehetőségét, hogy az eladás megtörténtének a bejelentése során, illetve azzal egyidejűleg a vevő részére „átírásra” kerüljön a jármű, az új tulajdonos és az új üzembentartó adatainak a bejegyzésére az eladó bejelentése alapján kerüljön sor.
A BM rendelet 76/A. § (4) bekezdése szerint teljesített eladás bejelentésének a tényét a Kknyt 9. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint jegyzik be a járműnyilvántartásba.
Mindezeket leegyszerűsítve összefoglalóan kimondható, hogy amennyiben a vevő nem jelenti be a gépjármű megszerzését, és nem kezdeményezi, hogy a nyilvántartásban új tulajdonosként legyen feltüntetve, az eladó nem tud nyilvántartott tulajdonosi minőségétől „megszabadulni”.
Indokolt rámutatni, kiemelt érdek fűződik ahhoz, hogy a közlekedési nyilvántartásban a közlekedésben résztvevő gépi meghajtású, vagy -vontatású jármű valamennyi adata minden esetben naprakész legyen. Ez ugyanis elengedhetetlen pl. a gépjárműbűnözés ellen hatékony fellépéshez, a közlekedési szabályok érvényre juttatásához vagy egy esetleges káresemény bekövetkeztekor a károkozó jármű, illetve tulajdonosa (üzembentartója) adatainak megismeréséhez stb. Mindezek alapján az a kialakult helyzet, miszerint még megbecsülni sem lehet, hogy a gépjármű-nyilvántartás hány esetben tartalmazz olyan tulajdonost, illetve üzembentartót, akinek e minősége akár – mint a panaszolt esetben – évekkel ezelőtt megszűnt, magában hordozza jogállamiság elvével, az abból fakadó jogbiztonság követelményével, valamint a tulajdonhoz való joggal összefüggő visszásságok közvetlen veszélyét. 

3. Álláspontom szerint a BM rendelet hatályos 76/A. § (6) bekezdésében meghatározott szankció nem alkalmas arra, hogy az érintetteket jogkövető magatartásra szorítsa. Megdöbbentőnek tartom, hogy jelenleg is ezerszámra vesznek részt olyan járművek a forgalomban, amelyeket a hatóság – az „átírás” elmulasztása miatti szankcióként – a forgalomból kivont. Mindaddig, amíg a forgalomból így kivont járművek a bel- és külföldi forgalomban akár éveken keresztül szabadon részt vehetnek, nem várható a helyzetben érdemi javulás. Megjegyzem, hogy a BM rendelet 90. §-a (2) és (3) bekezdése szerint amennyiben a hatósági engedélyt a helyszínen nem vették el a kivonás időtartamát a közlekedési igazgatási hatóság határozatának jogerőre emelkedése, illetve fellebbezési jogra tekintet nélküli végrehajtás esetén a határozat végrehajthatóvá válása napjától kell számítani, kivéve, ha az ügyfél a határozat jogerőre emelkedését megelőzően azt leadta. Ebben az esetben a leadás napjától kell a kivonás időtartamát számítani. A forgalomból kivonást elrendelő határozat jogerőre emelkedésétől, illetve fellebbezési jogra tekintet nélküli végrehajtás esetén a határozat végrehajthatóvá válása napjától számított három munkanapon belül – amennyiben arra a helyszínen nem került sor – a forgalmi engedélyt és a rendszámtáblát le kell adni. E rendelkezések azt is jelentik, hogy amennyiben a forgalmi engedély és rendszámtábla leadására a határozatban foglaltakkal szemben nem kerül sor, azok jogszerűen fel sem használhatóak! Ezekben az esetekben álláspontom szerint – éppen a tulajdonhoz való joggal és a jogállamiság elvével összefüggő visszásság megelőzése érdekében – nem lenne kifogásolható, ha a közlekedési igazgatási hatóság a forgalomból jogerősen kivont járművek le nem adott forgalmi engedélyének és rendszámtáblájának körözését rendelné el.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt, alapvető joggal összefüggő visszásságok orvoslása, jövőbeni megelőzése, valamint az országosan egységes jogalkalmazás érdekében az Obtv. 20. §-a alapján felkérem a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a belügyminisztert, hogy tegyék meg az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy 
– a gépjármű tulajdonosváltozását követően a korábbi tulajdonost (üzembentartót) – pl.: gépjárműadó-, várakozási- és úthasználati díjfizetési kötelezettségből fakadó fizetési kötelezettség elmulasztása stb. esetén – ne érhesse hátrány az új tulajdonos bejelentésének elmaradása miatt;
– a forgalomból kivont járművekkel, illetve azok rendszámtáblájával, forgalmi engedélyével a közúti közlekedésben ne lehessen részt venni.

Budapest, 2010. július 9.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.