Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 358/2010. számú ügyben
(Előzmény: AJB 5705/2009.)

Előadó: dr. Varga Éva Csilla
A vizsgálat megindítása
A panaszos édesanya integráltan oktatható, autizmussal élő fia a Magyar Gyula Kertészeti Szakközépiskolában szeretett volna továbbtanulni a 2009/10-es tanévben. A továbbtanulási lehetőségekről – kérése ellenére – az iskolától tájékoztatást nem kapott.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint az érintett gyermek művelődéshez, oktatáshoz való joga megsértésének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
Az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem az oktatási intézmény fenntartójától, Budapest Főváros Önkormányzata Főpolgármesteri Hivatal Oktatási Ügyosztályának vezetőjétől, valamint a Magyar Gyula Kertészeti Szakközépiskola és Szakiskola igazgatójától, és a rendelkezésemre bocsátott információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

Az érintett alkotmányos jogok
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. ." [Alkotmány 2. § (1) bek.]
A művelődéshez, oktatáshoz való jog: „A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.” [Alkotmány 70/F. § (1) (2) bek.]

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Kt.)
11/1994. (VI.8.) MKM rendelet a nevelési-oktatási intézmények működéséről (R.)

A megállapított tényállás
A panaszos autizmussal élő fia, dísznövény kertész szakon szeretett volna továbbtanulni a Budapest Főváros Önkormányzata által alapított és a Budapest Főváros Közgyűlésének fenntartásában működő Magyar Gyula Kertészeti Szakközép- és Szakiskolában. Erre figyelemmel 2009. január 28. napján kérte a fia felvételét, azonban a jelentkezést – a gyermeke autizmusára hivatkozással – telefonon az igazgató-helyettes elutasította. Az édesanya a 2009. február 2. napján kelt levelében tájékoztatta az iskolát arról, hogy a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleménye szerint a fia integráltan oktatható, autizmusa ellenére kitűnő eredménnyel végezte el az előző félévet. Az igazgató-helyettest arra kérte, hogy írásban tájékoztassa arról, hogy miért kizáró ok a gyermek autizmusa a dísznövény kertészi szak vonatkozásában, illetve arról is, hogy az iskolában milyen képzési lehetőségek állnak a gyermeke rendelkezésére. Az édesanya a levelére választ nem kapott. 
A gyermek jelenleg az Addetur Alapítványi Gimnázium és Szakképző Iskola tanulója.
Megkeresésemre a középiskola igazgatója válaszában úgy nyilatkozott, hogy az iskola tájékoztatta a panaszos édesanyát – telefonon történt érdeklődésekor – arról, hogy a dísznövénykertész szakon látássérült, hallássérült, mozgássérült, beszédfogyatékos, magatartási zavarokkal küzdő tanulók képzése folyik integráltan. A speciális szakiskolai képzésben enyhén értelmi fogyatékos tanulók szegregált oktatása folyik, akik az elmúlt tanévben parkgondozó szakképesítés megszerzésére jelentkezhettek. Mivel személyesen nem érdeklődött az iskolánál az édesanya, ezért továbbtanulási ajánlatot nem tudtak tenni. Emellett az édesanya – az R. 8. számú mellékletének megfelelően – a jelentkezési lapot és a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleményét nem küldte meg az iskolának, így „hivatalosan” nem jelentkezett a gyermek az iskolába. Erre figyelemmel az iskola a Kt. 83. § (1) bekezdése értelmében döntést nem hozhatott a gyermek jelentkezéséről.
Az igazgató tájékoztatott arról is, hogy az iskolának autista tanulója eddig még nem volt, így pedagógiai tapasztalatuk nincs az iskola tanárainak autizmussal élő gyermekek vonatkozásában. Mindezek ellenére az igazgató felajánlotta, hogy az édesanya és gyermeke személyesen keressék fel annak érdekében, hogy a kertészeti szakmában való továbbtanulás lehetőségét megbeszéljék.
Az Oktatási Ügyosztály vezetőjének válasza szerint a Fővárosi Közgyűlés által jóváhagyott alapító okirata szerint az intézmény „Alap, illetve speciális feladatai: Sajátos nevelési igényű (látássérült, hallássérült, mozgássérült, beszédfogyatékos, enyhe értelmi fogyatékos, a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének organikus okra visszavezethető, vagy vissza nem vezethető tartós és súlyos rendellenességével küzdő) tanulók integrált és szegregált oktatása”. Az autista tanulók fogadásához szükséges feltételekkel az intézmény nem rendelkezik, ezért az alapító okirata szerint az autizmus spektrumzavarral élő tanulók oktatását jelenleg nem láthatja el.
Az osztályvezető arról is tájékoztatott, hogy a panaszos édesanya a 2009. február 2-án kelt leveléhez nem csatolta sem a jelentkezési lapot, sem a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleményét, amelyek a felvételi kérelem elbírálásához szükségesek, ezért az iskola az ügyben döntést sem hozhatott. Válaszlevelében kitért arra is, hogy az iskola egyáltalán nem válaszolt a panaszos levelére, illetve a hiányzó dokumentumok csatolására sem hívta fel. Erre figyelemmel az osztályvezető felhívta az intézmény vezetőjét az eset orvoslására a szülő bevonásával, továbbá felhívta a figyelmét arra is, hogy a hasonló esetek elkerülése érdekében az intézmény vezetősége helyezzen nagyobb figyelmet a felvételi eljárás szabályainak betartására, illetve a szülők és az érdeklődő tanulók szakszerű, pontos tájékoztatására.
A fenti tájékoztatások alapján – rövid úton – tájékoztattam a panaszost az iskola igazgatójával történő személyes kapcsolatfelvétel lehetőségéről. Ezt követően a panaszos arról értesített, hogy az igazgatóval felvette a kapcsolatot, és fiával együtt fel is keresték az iskolát. Az édesanya beszámolója szerint az igazgató a gyermek felvételét nem találta aggályosnak, javasolta a szülőnek a jelentkezési lap benyújtását.
Ismételten megkerestem az iskola fenntartóját arról kérve tájékoztatást, hogy a fenntartásában működik-e olyan oktatási intézmény, amely alapító okirata szerint autizmussal élő tanulók kertészeti oktatását biztosítja. Az Oktatási Ügyosztály vezetője arról tájékoztatott, hogy a fenntartásában működő szakképzést is folytató intézmények egyikében sem folyik autizmussal élő tanulók mezőgazdasági szakképzése. Ezt követően rövid úton is megkerestem az ügy előadóját, aki arról tájékoztatott, hogy a gyermek jelenleg egy alapítványi iskolában folytatja a tanulmányait. A panaszos édesanya személyesen felkereste a szakközépiskola igazgatóját, aki felajánlotta, hogy az általános képzési szakra is felveszi a gyermeket. Az édesanya azonban úgy nyilatkozott, hogy a fiának egy kis létszámú osztályra van szüksége, amelyet a jelenlegi iskola biztosítani tud számára, míg a szakközépiskolában az osztályok létszáma 30 fő felett van. Erre tekintettel az érettségiig nem kíván iskolát változtatni a gyermeke, ezt követően azonban szeretné a szakközépiskolában a kertész szakmát elsajátítani.
Horváth Sándorné dr. azt is elmondta, hogy az elkövetkezendő években sor fog kerülni az autista tanulók oktatásának alapító okiratba történő felvételére is. Nyilatkozata szerint az autista tanulók oktatásához minden feltétel adott a szakközépiskolában, jelenleg is több gyógypedagógus dolgozik az intézményben, akik ugyan autizmus terén speciális képzettséggel nem rendelkeznek, de a jövőben e szaktudás megszerzése is várható.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörtét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az Obtv. 29. §-a csak a hatóság fogalmát tartalmazza, a közszolgáltatást végző szerv fogalmát nem határozza meg, hanem az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe.
Az Ötv 70. § (1) bekezdés szerint a megyei önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik a középiskolai, szakiskolai ellátásról, amennyiben azt a külön törvény szerint ellátást biztosító települési önkormányzat nem vállalja.
A Kt. 86.§ (3) bekezdés b) pontja szerint a megyei, illetőleg a fővárosi önkormányzat köteles gondoskodni a középiskolai és a szakiskolai ellátásról.
Az Obtv., valamint az Ötv. és a Kt. idézett rendelkezései alapján a középfokú oktatást közszolgáltatásnak tekintem, a Fővárosi Közgyűlés fenntartásában működő Magyar Gyula Kertészeti Szakközép- és Szakiskola közszolgáltató.

II. Az ügy érdeme tekintetében
A közoktatási törvényben biztosított jogok közül kiemelkedő alkotmányos jelentősége van az iskolaválasztás szabadságának. A Kt. 13.§ (1) bekezdése a szülő jogaként rendelkezik a nevelési, oktatási intézmény szabad megválasztásának jogáról, amelynek alapján a szülő gyermeke adottságainak, képességeinek, érdeklődésének megfelelően választhat iskolát.
A Kt. 30. § (1)-(2) bekezdése szerint a sajátos nevelési igényű gyermeknek, tanulónak joga, hogy különleges gondozás keretében állapotának megfelelő pedagógiai, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai ellátásban részesüljön attól kezdődően, hogy igényjogosultságát megállapították. A különleges gondozást – a gyermek, tanuló életkorától és állapotától függően, a szakértői és rehabilitációs bizottságok szakértői véleményében foglaltak szerint – a korai fejlesztés és gondozás, az óvodai nevelés, az iskolai nevelés és oktatás, a fejlesztő felkészítés keretében kell biztosítani. 
A sajátos nevelési igényű gyermek óvodai nevelése, tanuló iskolai nevelése és oktatása, továbbá kollégiumi nevelése az e célra létrehozott gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben, konduktív pedagógiai intézményben, óvodai csoportban, óvodai tagozaton, iskolai tagozaton, osztályban, csoportban vagy a többi gyermekkel, tanulóval együtt, azonos óvodai csoportban, óvodai tagozaton, illetve iskolai osztályban (a továbbiakban: a sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók – külön vagy közös – nevelésében és oktatásában részt vevő óvoda és iskola, illetve kollégium együtt: gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevő nevelési-oktatási intézmény) történhet.
A 66. § (1) bekezdése értelmében a tanuló az iskolával tanulói jogviszonyban áll. A tanulói jogviszony felvétel vagy átvétel útján keletkezik. A felvétel és az átvétel jelentkezés alapján történik. A felvételről vagy átvételről az iskola igazgatója dönt. 
A 83. § (1) bekezdése értelmében a nevelési-oktatási intézmény a tanulóval kapcsolatos döntéseit írásban közli a tanulóval, illetve a szülővel.
Az R. „A középfokú iskolákba történő jelentkezés rendje és a felvételi eljárás szabályai” című 8. számú melléklete szerint a középfokú iskolai felvételi kérelmet az Oktatási Hivatal által elkészített és a honlapján közzétett jelentkezési lapon kell benyújtani. A jelentkezési lap másolható. A felvételi kérelem nem utasítható el azon az alapon, hogy nem a közzétett jelentkezési lapon nyújtották be. Amennyiben a jelentkezést nem a közzétett jelentkezési lapon nyújtották be, a kérelemben érintett középfokú iskola a felvételi eljáráshoz szükséges adatok öt munkanapon belüli pótlására felszólítja a kérelem benyújtóját.
A panaszos jelentkezési lapot ugyan nem nyújtott be, azonban írásban a 2009. február 2. napján kelt levelében kérte a képzési lehetőségekről való tájékoztatást, azaz jelezte a gyermeke jelentkezési szándékát, ennek ellenére az iskola igazgatója sem tájékoztatást nem adott, sem a gyermek felvételével kapcsolatban döntést nem hozott. A fenti jogszabály szerint az iskola a gyermek felvételéről valóban nem hozhatott döntést. Ugyanakkor 2009. február 2-án kelt levelében tájékoztatást kért a szóban történt elutasítás indokairól, valamint a gyermeke továbbtanulási lehetőségeiről, amelyre az iskola nem válaszolt. Ezt az önkormányzat Oktatási Ügyosztályának vezetője a lefolytatott vizsgálat alapján megállapította és felhívta az iskola vezetőjét az eset orvoslására, figyelemmel arra, hogy az érdeklődő szülők és tanulók tájékoztatása az iskolának kötelessége.
Az Alkotmánybíróság szerint az alanyi jogok érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos követelményéből erednek, de szoros kapcsolatban állnak a jogegyenlőséggel, törvény előtti egyenlőséggel is. A megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban ugyanis a jogbiztonság az, ami sérelmet szenved. (75/1995. (XI. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, 383.) A tisztességes eljáráshoz való jog (vagy másként a tisztességes eljárás követelménye) az Alkotmányban explicit módon ugyan nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésben foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdésből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog. (315/E/2003. AB határozat, ABK 2003. október, 741, 743.) A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. 
A Kt. 66.§ (1) bekezdése értelmében a középiskolába történő felvétel jelentkezés alapján történik. A jelentkezés módját illetően az R. 8. számú melléklete úgy rendelkezik, hogy az jelentkezési lap benyújtásával történhet, azonban a felvételi kérelem nem utasítható el azon az alapon, hogy nem a közzétett jelentkezési lapon nyújtották be. Az R. tehát előírja, hogy a jelentkezési kérelemre a középiskolának válaszolnia kell, és amennyiben az nem tartalmaz minden adatot, hiánypótlásra kell felszólítania a kérelem előterjesztőjét.
Az iskola azonban a tájékoztatást, valamint a hiánypótlásra történő felhívást elmulasztotta, a panaszos édesanya levelére egyáltalán nem válaszolt, figyelmen kívül hagyva az R. rendelkezéseit. Mindezzel az iskola vezetője a panaszos gyermekének lehetőséget sem adott arra, hogy a jelentkezési szándékát a 2009/2010-es tanévre a jogszabályoknak megfelelő formában jelezze, ennek következményeként pedig a jelentkezéséről az iskola vezetője döntést sem hozott.
Mindezek alapján megállapítom, hogy a Magyar Gyula Kertészeti Szakközépiskola és Szakiskola azzal, hogy a panaszos 2009. február 2. napján kelt levelére nem válaszolt, az iskolába történő jelentkezéssel és felvétellel kapcsolatos tájékoztatást a panaszos részére nem adott, a jogbiztonság elvével, illetőleg a panaszos és gyermeke tisztességes eljáráshoz való jogával, valamint a panaszos gyermekének a művelődéshez, oktatáshoz való jogával összefüggésben visszásságot okozott.

Összegzés
Tekintettel arra, hogy Budapest Főváros Önkormányzata Oktatási Ügyosztályának vezetője – a panaszos tájékoztatásának elmaradása vonatkozásában – fellépésemre eljárt, továbbá az autizmussal élő tanulók oktatásának az érintett középiskola alapító okiratába történő felvételéhez szükséges feltételek megteremtését célul tűzte ki és a panaszos autizmussal élő fiának oktatása jelenleg megoldott, az autizmussal élő tanuló kertészeti szakképzésben részesítése tekintetében további külön intézkedést nem kezdeményezek.

Budapest, 2010. augusztus 16.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.