Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése 
az AJB 85/2010 számú ügyben

Előadó: dr. Sziklay Júlia
I. Az eljárás megindítása
Egy apa panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához a fiát érintő pszichológiai alkalmassági vizsgálatok miatt.
A rendészeti szakközépiskolába jelentkező tanuló a felvételi pszichológiai alkalmassági vizsgálaton jól szerepelt. 2009 májusában az iskolapszichológus magához kérette és egy személyes beszélgetést követően pszichológus kolléganőjénél egy Rorschach-tesztet, majd később egy MMPI személyiségtesztet töltetett ki vele. A negatív teszteredmények miatt a budapesti Petőfi Laktanyában egy másik pszichológus Szondi-tesztet végeztetett vele, azzal, hogy ezt követően majd sor kerül még egy vizsgálatra. Ehelyett augusztusban a szakközépiskola telefonon arról tájékoztatta, hogy minősítése a pszichikai vizsgálatok alapján „NEM ALKALMAS” és másnap le is kell szerelnie. A döntést megfellebbezték, ez alapján a Magyar Honvédség HEK PREVIG AVI Rendvédelmi Pszichikai Alkalmasság-vizsgáló részlegén újabb vizsgálatra került sor, ahol a kiegészítő vizsgálat (Szondi-teszt) megerősítette az alapellátó pszichológusi szakvéleményt.
A panaszos kifogásolta, hogy a pszichológiai vizsgálatok megkezdéséről és eredményéről az érintett nem kapott megfelelő tájékoztatást, sőt, a vizsgálatokat végző pszichológusok a tanulót több esetben is „félrevezették”.

II. A megállapított tényállás
A vizsgálat során megkerestem az érintett szakközépiskola és a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központjának vezetőjét, valamint állásfoglalást kértem az igazságügyi és rendészeti minisztérium vezetőjétől.
A szakközépiskola igazgatója arra hivatkozott, hogy a 2008-2009-es tanév során a tanulónak olyan magatartási megnyilvánulásai voltak, melyek indokolták a soron kívüli pszichológusi vizsgálatot, ezt első fokon a szakközépiskola pszichológusa, másodfokon az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ Preventív Igazgatósága Alkalmasság-vizsgáló Intézetében végezték el. A pszichológusi tesztek eredménye mindkét esetben „NEM ALKALMAS” minősítéssel zárult. Az igazgató levelében azt is kifejtette, hogy a rendészeti szakközépiskolákban a 2008-2009-es tanévtől kezdve bevezetésre került a kompetencia alapú moduláris képzés, melynek során a tanulók különböző kompetenciáit is mérni, értékelni kell.  Az érintett tanuló érzelmi stabilitás-kompetenciára „fejlesztendő” minősítést kapott, ezért kezdett vele foglalkozni az iskolapszichológus, majd küldte tovább külső szakemberhez, aki már terápiás célzattal készíttetett vele Rorschach-tesztet. A teszt eredményei tették különösen indokolttá a soron kívüli alkalmassági vizsgálatot, melynek eredményéről az iskolapszichológus tájékoztatta a tanulót.
Dr. Németh András orvos dandártábornok MH egészségügyi főnök levelében kiemelte, hogy az iskolába felvételre pályázók egészségi, pszichikai alkalmasságának előzetes elbírálását a területileg illetékes rendvédelmi szerv orvosa végzi, az itt kapott „alkalmas” minősítés után kerül a jelölt az iskolák előzetes bejelentése és előjegyzés után az MH HEK Preventív Igazgatóság Alkalmasság-vizsgáló Intézetébe alkalmasság-vizsgálatra. A pszichológiai vizsgálat során minden jelölt az erre a célra kijelölt csoportos vizsgáló helyiségben pszichológiai tesztet tölt ki, amelyet személyes találkozás követ a pszichológussal, közösen beszélik meg a teszt eredményeit és a minősítést minden esetben szóban közlik az érintettel. Az alkalmasság minősítése rögzítésre kerül a Pályaalkalmassági Vizsgálati Lapon, melyet jogszabályi előírás alapján nem az érintett személy, hanem a vizsgálatot kérő szervezet kap meg postai úton (BM futár). A minősítésről a vizsgálatot kérő személyügyi szerv tájékoztatja az érintettet.
Az alkalmasság-vizsgálatokat a fegyveres szervek hivatásos, közalkalmazotti és köztisztviselői állományának munkaköri egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint a belügyi egészségügyi szolgálat igénybevételéről szóló 21/2000. (VIII. 23.) BM-IM-TNM együttes rendelet előírásaiban meghatározottak alapján, a Magyar Pszichológus Társaság – Magyar Pszichológusok Érdekvédelmi Egyesülete Pszichológusok Szakmai Etikai Kódexe, Magyar Pszichológiai Társaság – Magyar Pszichológusok Érdekvédelmi Egyesülete Etikai Bizottságának Statútuma és a European Federation of Psychologists’Associations etikai kódexe előírásainak figyelembe vételével hajtják végre.
A vizsgálat végén megkerestem Forgács Imre igazságügyi és rendészeti minisztert, akitől álláspontjának kifejtését kértem a bemutatott gyakorlattal összefüggésben. A miniszter válaszában utalt arra, hogy a rendészeti szakközépiskola tanulóinál végzett pszichikai alkalmassági vizsgálatok az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM-ÖM-PTNM együttes rendelet előírásai szerint, a „Rendvédelmi pszichológiai tevékenységszakma protokollja” alapján, valamint a magyar Pszichológusok Érdekvédelmi Egyesülete Szakmai Etikai Kódexében foglaltak figyelembevételével az ORFK Humánigazgatási Szolgálat Egészségügyi és Pszichológiai Osztálya – mint szakirányító szerv – által összeállított módszertani útmutató szakmai iránymutatásainak megfelelően történik. Az előzetes pszichológiai alkalmassági vizsgálatokat országosan egységesen végzik a rendőri szervek alapellátó pszichológusai. A megjelent felvételizőt a pszichológus vagy annak asszisztense fogadja, ismerteti vele a pszichológiai eljárás rendjét. Az asszisztens kiértékeli a teszteket és kérdőíveket, a pszichológus ezek ismeretében veszi fel a félig strukturált karrier és élettörténeti interjút, valamint a helyzetgyakorlatot. A minősítésről, az „alkalmatlanság” okáról a pszichológus minden esetben tájékoztatja a felvételizőt. Az eljárással kapcsolatos panaszokkal az ORFK Humánigazgatási Szolgálat Oktatásigazgatási és Kiképzési Főosztályához lehet fordulni. A miniszter tudomása szerint a pszichológiai vizsgálatokkal vagy a jelentkezők tájékoztatásával kapcsolatos panasz sem a minisztériumba, sem az ORFK-hoz még nem érkezett.
A hivatkozott 21/2000. (VIII. 23.) BM-IM-TNM együttes rendelet 4. §-a kimondja, hogy a szolgálati követelmények megvalósítása érdekében a hivatásos állomány tagja hivatásos szolgálatra való, illetve munkaköri alkalmasságát, egészségi, pszichikai, fizikai állapotát a szolgálati viszony létesítését megelőzően és a szolgálati viszony fennállása alatt rendszeresen vizsgálni és véleményezni kell (alkalmassági vizsgálat). Hasonlóan kell eljárni az iskolákra jelentkezők, valamint az iskolák tanulói és hallgatói esetében is.
A fenti rendeletet 2009. XI.14-én hatályon kívül helyezte az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM-ÖM-PTNM együttes rendelet. 
A hatályos rendelet 3. § (1) bekezdése alapján a szolgálati, munkaköri követelmények érvényre juttatása érdekében a személyi állomány tagja hivatásos szolgálatra való alkalmasságát, egészségi, pszichikai és fizikai állapotát a szolgálati viszony, illetve munkaköri alkalmasságát közalkalmazotti, illetve köztisztviselői jogviszony létesítését megelőzően és annak fennállása alatt rendszeresen vizsgálni és véleményezni kell (a továbbiakban együtt: alkalmassági vizsgálat). A rendészeti oktatási intézményekbe jelentkezők számára előírt követelményeknek való megfelelés megállapítása érdekében is vizsgálni kell az alkalmasságot. 
9. § (1) Az alkalmassági vizsgálatok keretében a pszichikai alkalmassági vizsgálatot az egészségi alkalmassági vizsgálattól elkülönítetten és azt megelőzően kell elvégezni.
(2) A pszichikai alkalmassági vizsgálatot egységes, az adott rendvédelmi szerv pszichológiai szakirányító szerve által meghatározott és elfogadott vizsgálati módszerekkel, a 6. melléklet szerinti alkalmassági szempontrendszer alapján kell végezni.
(3) Az előírt vizsgálati módszerek, és követelményszintek betartását az adott rendvédelmi szerv pszichológiai szakirányító szerve, illetve - az MH HEK által végzett alkalmassági vizsgálat esetén - MH főpszichológus ellenőrzi. A vizsgálatok részletes szakmai módszereit és annak tartalmát „A rendvédelmi pszichológiai tevékenység szakmai protokollja” tartalmazza.
(4) A pszichikai alkalmasságot személyiségtesztek, intelligencia- és figyelemtesztek, műszeres vizsgálatok, kompetencia alapú vizsgáló eljárások és az exploráció komplex értékelése alapján, valamint - ha a vizsgálat személy pszichikai állapota indokolja - kiegészítő vizsgálatok elvégzésével a vizsgálatot végző pszichológus minősíti.
(5) Ha a pszichikai alkalmassági vizsgálat során a vizsgálatot végző pszichológus olyan rendellenességre utaló jelet tapasztal, amely a (4) bekezdésben meghatározott vizsgálatok segítségével nem tisztázható, akkor további célzott vizsgálatot, illetve vizsgálatokat kell végezni.

III. Az érintett alkotmányos jogok
(Alkotmány) 16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.

IV. Alkalmazott jogszabályok
– A fegyveres szervek hivatásos, közalkalmazotti és köztisztviselői állományának munkaköri egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint a belügyi egészségügyi szolgálat igénybevételéről szóló 21/2000. (VIII. 23.) BM-IM-TNM együttes rendelet (hatályos 2009. XI.14-ig)
– Egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM-ÖM-PTNM együttes rendelet

V. A vizsgálat megállapításai
1. Hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét az Obtv. határozza meg. Az Obtv. 16.§ (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A pszichológiai alkalmassági vizsgálatokat elrendelő rendészeti szakközépiskola, valamint az MH HEK PREVIG AVI Rendvédelmi Pszichikai Alkalmasság-vizsgáló részlege egyaránt közszolgáltatást végző szerv, így az országgyűlési biztos hatásköre tevékenységükre kiterjed.

2. Az ügy érdeme tekintetében
A rendészeti szerveknél dolgozó személyek esetében a nem optimális pszichikai reakcióknak igen súlyos, másokra is kiható következményei lehetnek. A rendészeti szakközépiskola diákjai körében a pszichikai alkalmassági vizsgálatok jogszabályi előírás vagy erre okot adó körülmény alapján rendszeresen vagy soron kívül egyaránt elvégezhetőek, a vizsgálatok elrendelésének jogszerűsége így nem vitatható.
Azt, hogy a konkrét esetben a tanuló emberi méltóságának sérelmével, esetleg valótlan tájékoztatás mellett került-e sor a vizsgálatokra, nyomozati jogkör és lehetőségek hiányában nem áll módomban kideríteni. 
A jelen ügy azonban megfelelő alkalmat teremt arra, hogy felhívjam a felügyeleti szerv figyelmét az érintettek személyes adatai védelmének keresztül az emberi méltóságához és a tanulók megfelelő szellemi fejlődéshez való jogának tiszteletére, így 
– a pszichológiai vizsgálatok eredményére vonatkozó írásban történő tájékoztatáshoz való jog és
– az alkalmatlanság miatt leszerelt tanulók esetében a tanulói jogviszony más iskolában való folytatásának biztosítására.
A személyes adatok védelméhez való jog jelentéstartalmának kibontásánál az Alkotmánybíróság működésének kezdetétől fontos értelmező szerepet folytatott (20/1990. (X.4.) AB határozat, 15/1991. (IV.13.) AB határozat, 34/1994. (VI.24.) AB határozat, 60/1994. (XII.24.) AB határozat, 46/1995. (VI.30.) AB határozat). A testület az alapjogot nem hagyományos védelmi jogként, hanem aktív információs önrendelkezési jogként definiálta, melynek legfontosabb tartalma, hogy mindenki maga rendelkezik saját adatai felhasználásáról és nyilvánosságra hozataláról és kimondja, hogy mindenki számára követhetővé és ellenőrizhetővé kell tenni az adatfeldolgozás egész útját, vagyis mindenkinek joga van tudni, hol, mikor, milyen célra használja fel az ő személyes adatát. Egy demokratikus jogállamban biztosítani kell az emberi méltóság védelmét és a személyiség szabad kibontakoztatását, ezért az információs önrendelkezési jog csak törvény alapján korlátozható.
Egy adott személlyel kapcsolatba hozható pszichológia vizsgálatok adatai ráadásul a különleges adatok kategóriájába tartoznak, így kezelésük során az állami szerveknek még körültekintőbben, az adott adatalany érdekeit és jogait még inkább figyelembe véve kell eljárniuk.
Az oktatáshoz való alkotmányos jog és kötelezettség elsősorban az államhoz való viszonyban értékelhető. Bizonyos relációi azonban az intézményekhez, illetve az intézményeken belüli konkrét kapcsolatokra bontható. Új fejlemény az alapjogok, az oktatáshoz való jog történetében, hogy az eredetileg a tanulói jogviszony által abszorbeált gyakran pedagógiai-szakmai kapcsolatok egy része jogivá válik. Ebben az összefüggésben az általános alapjogok – mint például az emberi méltósághoz való jog – vetülete is megjelenik. 
A konkrét ügyben a rendészeti szakközépiskola vezetőjétől elvárható, hogy a tanulói jogviszony viszonylag zökkenőmentes folytatásához minden lehetséges segítséget megadjon a tanuló és családja számára.
Mindebből következően megállapítom, hogy az emberi méltóság védelméhez való joggal összefüggésben összeegyeztethetetlen, így álláspontom szerint alkotmányos visszássághoz vezet, hogy a pszichikai vizsgálatok eredményéről az érintettek csak szóbeli tájékoztatást kapnak. Az emberi méltóság sérthetetlenségének objektív követelményéből pedig következik, hogy az állam köteles olyan jogi környezetet létrehozni, mely a legmesszebbmenőkig biztosítja az emberi méltóság védelmét.

VI. Intézkedéseim
A vizsgálatom során feltárt visszásságok orvoslása, valamint az ilyen visszásságok közvetlen veszélyének elkerülése érdekében az alábbi intézkedéseket teszem.
– Az Obtv. 25. §-a alapján kezdeményezem az igazságügyi és rendészeti miniszternél az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM-ÖM-PTNM együttes rendelet kiegészítését, miszerint az érintett a pszichikai alkalmassági vizsgálat legfontosabb megállapításairól jogosult legyen annak elkészültét követően haladéktalanul írásos másolatot kapni.
– Javaslom továbbá, hogy a rendészeti szakközépiskola igazgatója külön is gondoskodjon arról, hogy az egészségügyi vagy pszichikai alkalmatlanság miatt felmentett tanulók tanulmányaikat – különös tekintettel az év közben történő felmentés esetére – egy másik tanintézményben azonnal folytathassák.

Budapest, 2010. április 23.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.